АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
проекту наказу Міністерства фінансів України 
«Про затвердження Змін до форми декларації акцизного податку та Порядку заповнення та подання декларації акцизного податку»

І. Визначення проблеми
Законами України від 08.11.2018 № 2611-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування акцизним податком легкових транспортних засобів» (далі – Закон № 2611) та від 23.11.2018        № 2628-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо покращення адміністрування та перегляду ставок окремих податків і зборів» (далі – Закон № 2628) внесено ряд змін до Податкового кодексу України (далі – Кодекс), зокрема в частині справляння акцизного податку. 
Реалізація зазначених змін передбачає комплекс заходів, один з яких – це  внесення змін до форми декларації акцизного податку, у тому числі до додатків (далі – декларація) та Порядку її заповнення.
З огляду на вищенаведене, у зв’язку із необхідністю врегулювання зазначених питань, зокрема, в частині відображення в декларації акцизного податку нових норм Кодексу, пов’язаних з обчисленням та сплатою податку з пального, спирту етилового і легкових автомобілів, а також необхідністю внесення технічних та уточнюючих правок до форми декларації, відповідно до підпункту 5 пункту 4 Положення про Міністерство фінансів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 375, розроблено проект наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження Змін до форми декларації акцизного податку та Порядку заповнення та подання декларації акцизного податку» (далі – проект наказу). Форма декларації акцизного податку, Порядок її заповнення та подання затверджені наказом Міністерства фінансів України від 23.01.2015 № 14 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 26.09.2016 № 841) (далі – наказ № 14). 
Отже, без прийняття зазначеного проекту суб’єкти господарювання не зможуть відображати усі об’єкти оподаткування акцизним податком, які визначені  Кодексом, та здійснювати розрахунок акцизного податку на спирт етиловий та легкові транспортні засоби за новим порядком, відповідно, виконати прямі норми Кодексу, а також досягнути поставлених цілей державного регулювання.
Прийняття цього акта цілком вирішує зазначені проблеми.

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+	 	
Суб’єкти господарювання,	+	 	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва		+	
Врегулювання зазначених питань в частині оподаткування акцизним податком не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
чинних регуляторних актів, тому що їх редакція не дає змоги виконати вимоги Кодексу.
II. Цілі державного регулювання
Основною метою підготовки проекту акта є:
виконання норм Кодексу;
забезпечення декларування платниками акцизного податку операцій з підакцизними товарами та пільг щодо них у відповідності з чинними нормами законодавства, що може бути досягнуто шляхом затвердження Змін до наказу № 14;
удосконалення адміністрування акцизного податку.
III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Альтернативні способи досягнення цілей державного регулювання:
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1	Затвердити Зміни до:
форми декларації акцизного податку та додатків до неї, затвердженої наказом №14;
порядку заповнення та подання декларації акцизного податку, затвердженого наказом № 14.	
Альтернатива 2	Залишити без змін:
форми декларації акцизного податку та додатків до неї, затверджені наказом №14;
Порядок заповнення та подання декларації акцизного податку, затверджений наказом № 14.	

2. Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Забезпечення виконання норм Кодексу в частині адміністрування акцизного податку платниками акцизного податку з реалізації пального, суб’єктами господарювання виробниками легкових транспортних засобів та виробниками/реалізаторами  спирту етилового.  Відповідно – уникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині складання та подання до контролюючих органів декларації акцизного податку. Забезпечення надходження коштів до бюджетів з усіх операцій з реалізації пального, легкових транспортних засобів та спирту етилового, передбачених Кодексом.	1.	Запровадження запропонованих змін до декларації призведе до необхідності внесення ДФС змін до алгоритмів електронного контролю за повнотою та достовірністю заповнення звіту.
Розрахункові витрати держави, пов’язані з внесенням змін до алгоритмів контролю, складуть:     
4 фахівці х 45 грн. за год. х 80 год. =      14 400 гривень.
2.	Основні витрати держави пов’язані з опрацюванням працівниками регіональних підрозділів ДФС декларації, яка подається платниками акцизного податку щомісячно (камеральна перевірка відповідно до пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Кодексу).
     Витрати на опрацювання декларацій працівниками регіональних підрозділів ДФС на рік складуть:
      0,7 год. х 29 грн. за год. х 12 міс. х 29 (кількість платників) = 7 064,4 грн. на рік
	
Альтернатива 2	Відсутні	Залишення форм декларації, додатків до неї та порядку їх заповнення у діючій редакції може призвести до:
1) невідповідності форм та Порядку заповнення звітності нормам чинного законодавства;                                         
2) виникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині декларування операцій з реалізації пального, легкових транспортних засобів  та спирту етилового платниками податку;
3)  надходження коштів до бюджету не від усіх операцій з реалізації підакцизної продукції, передбачених Кодексом.	
3. Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Проект наказу не поширюється на сферу інтересів громадян.
4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання

Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	8	19	1	1	29	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	29	65	3	3	Х	
Згідно із підпунктом 212.1.15 пункту 212.1 статті 212 розділу VI Кодексу платником акцизного податку є особа, яка реалізує пальне. Відповідно до змін, внесених до Кодексу Законом № 2628, з 01.07.2019 змінюється визначення термінів «реалізація пального» і «акцизний склад», що приведе до збільшення кількості платників податку, які реалізують пальне. Зазначаємо, що відповідно до пункту 22 підрозділу 5 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу суб’єкти господарювання, які відповідатимуть визначенню платників податку з 01.07.2019, зобов’язані до 01.07.2019 зареєструватися платниками податку та зареєструвати в системі електронного адміністрування реалізації пального усі акцизні склади, розпорядниками яких такі платники податку будуть станом на 01.07.2019. Отже, кількість суб’єктів господарювання, на яку збільшиться кількість платників акцизного податку з реалізації пального, буде відома лише після 01.07.2019.   
Відповідно до вимог Кодексу, з 01.07.2019 запроваджується Система електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового (далі – СЕАРП та СЕ), яка забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку обсягів переміщення спирту етилового всередині країни та повноту сплати через електронні рахунки акцизного податку до бюджету. У зв’язку з цим при заповненні додатка 12, яким доповнюється декларація, суб’єкт господарювання не буде витрачати час на підрахунки даних. Всі дані будуть формуватися в електронному вигляді в СЕАРП та СЕ і переноситись платниками у додаток 12 до декларації. 
Відповідно до наказу № 14 платник акцизного податку з транспортних засобів заповнює розділ Г «Податкові зобов’язання з автомобілів легкових, кузовів до них, причепів та напівпричепів, мотоциклів (включаючи мопеди), велосипедів з допоміжним мотором, з колясками або без них, моторних транспортних засобів, призначених для перевезення 10 осіб і більше, моторних транспортних засобів для перевезення вантажів» декларації акцизного податку та додаток 1 «Розрахунок суми акцизного податку з підакцизних товарів (продукції), на які встановлено специфічні ставки акцизного податку (крім операцій, визначених підпунктами 213.1.9, 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу)» до декларації акцизного податку.
У разі прийняття проекту наказу декларацію акцизного податку буде доповнено новим додатком 13 «Розрахунок суми акцизного податку з транспортних засобів, що оподатковуються згідно із підпунктами 215.3.5, 215.3.51,  215.3.52, 215.3.6, 213.5.7, 215.3.8 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Кодексу», який платник податку буде заповнювати замість додатка 1, та, відповідно, будуть внесені зміни до електронного алгоритму заповнення декларації. Враховуючи зазначене, час, який суб’єкти господарювання витрачатимуть на заповнення декларації, майже не зміниться.  

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	1.оЗдійснення суб’єктами господарювання розрахунку акцизного податку з підакцизних товарів та декларування нарахованих сум податку відповідно до норм Кодексу.
2. Встановлення єдиного порядку  визначення об’єктів оподаткування та розрахунку акцизного податку.
3. Усунення можливості неправильного застосування чинного законодавства суб’єктами господарювання, які здійснюють операції із пальним, спиртом етиловим та транспортними засобами. 
4) Уникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині декларування операцій з підакцизною продукцією	Основні витрати платників акцизного податку будуть пов’язані зі складанням та надісланням засобами електронного зв’язку декларації акцизного податку, яка повинна подаватися до органів ДФС щомісячно, та складуть:

1 год. х 25,13 грн. за год х 12 міс. х 29 (кількість платників) = 8 745,24 грн. на рік
	
Альтернатива 2	Відсутні	Залишення форм декларації, додатків до неї та порядку їх заповнення у діючій редакції може призвести до:
1) невідповідності форм та порядку заповнення звітності нормам чинного законодавства;            
2) виникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині декларування операцій з реалізації пального, легкових транспортних засобів та спирту етилового платниками податку;
3) надходження коштів до бюджету не від усіх операцій з реалізації підакцизної продукції, передбачених Кодексом.	

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
         Альтернатива 1. Сумарні витрати для суб’єктів  господарювання великого і середнього підприємництва  наведено у додатку 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (рядок 11 таблиці «Витрати на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта»), додається	8 142,12	
        Альтернатива 2. Сумарні витрати для суб'єктів господарювання великого і середнього підприємництва згідно з додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (рядок 11 таблиці «Витрати на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта»)	-	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1	3	Альтернатива 1 дає змогу повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання  при сумарних витратах держави       21 464,4 грн. на рік, та платників податку – 8 745,24 грн. на рік 	
Альтернатива 2	1	Альтернатива 2:
не дає можливості:
відобразити усі об’єкти оподаткування акцизним податком, які визначені  Кодексом, та здійснити розрахунок акцизного податку на спирт етиловий та легкові транспортні засоби за новим порядком;
виконати прямі норми Кодексу;
досягнути поставлених цілей державного регулювання.	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	1. Забезпечення виконання норм Кодексу в частині адміністрування акцизного податку платниками акцизного податку з реалізації пального, суб’єктами господарювання – виробниками легкових транспортних засобів та виробниками/реалізаторами спирту етилового.  Відповідно – уникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині складання та подання до контролюючих органів декларації акцизного податку. Забезпечення надходження коштів до бюджетів з усіх операцій з реалізації пального, легкових транспортних засобів та спирту етилового, передбачених Кодексом;
2. Здійснення суб’єктами господарювання розрахунку акцизного податку з підакцизних товарів та декларування нарахованих сум податку відповідно до норм Кодексу.
3. Встановлення єдиного порядку  визначення об’єктів оподаткування та розрахунку акцизного податку;
4. Усунення можливості неправильного застосування чинного законодавства суб’єктами господарювання, які здійснюють операції з пальним, спиртом етиловим та транспортними засобами; 
5. Уникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині декларування операцій з підакцизною продукцією;
6. Забезпечення суб’єктами господарювання розрахунку сум акцизного податку з пального, спирту етилового та легкових транспортних засобів за новим порядком.

	1. Запровадження запропонованих змін до декларації призведе до необхідності внесення ДФС змін до алгоритмів електронного контролю за повнотою та достовірністю заповнення звіту.
Розрахункові витрати держави, пов’язані з внесенням змін до алгоритмів контролю, складуть:    
4 фахівці х 45 грн. за год. х 80 год. = 14 400 гривень.
 2. Основні витрати держави пов’язані з опрацюванням працівниками регіональних підрозділів ДФС декларації, яка подається платниками акцизного податку щомісячно (камеральна перевірка відповідно до пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Кодексу).
Витрати на опрацювання декларацій працівниками регіональних підрозділів ДФС на рік складуть:
0,7 год. х 29 грн. за год. х 12 міс. х 29 (кількість платників) = 7 064,4 грн. на рік.
3. Основні витрати платників акцизного податку будуть пов’язані із складанням та надісланням засобами електронного зв’язку декларації акцизного податку, яка повинна подаватися до органів ДФС щомісячно, та складуть:
1 год. х 25,13 грн. за год х 12 міс. х 29 (кількість платників) = 8 745,24 грн. на рік	Є найоптимальнішою серед запропонованих альтернатив, оскільки надає вигоду для платників акцизного податку  та держави з мінімальним збільшенням навантаження на регіональні підрозділи ДФС у зв’язку з опрацюванням нового додатку, та платників –  у зв’язку з його складанням. Відповідає вимогам нормопроектувальної техніки.
	
Альтернатива 2	Відсутні	Залишення форм декларації, додатків до неї та порядку їх заповнення у діючій редакції може призвести до:
1) невідповідності форм та порядку заповнення звітності нормам чинного законодавства;           
2) виникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками податку в частині декларування операцій з реалізації, пального, легкових транспортних засобів та спирту етилового платниками податку;
3)  надходження коштів до бюджету не від усіх операцій з реалізації підакцизної продукції, передбачених Кодексом.	Альтернатива 3 не дає змоги:
   відобразити усі об’єкти оподаткування акцизним податком, які визначені  Кодексом, та здійснити розрахунок акцизного податку з підакцизних товарів за новим порядком;
виконати прямі норми Кодексу;
досягти поставлених цілей державного регулювання.	

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи / причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1	Альтернатива 1 дає змогу повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання з оптимальними витратами суб’єктів господарювання та держави.	 Проект наказу є підзаконним актом. Єдиним зовнішнім фактором, який впливає на його дію, є зміни до норм Кодексу.	
Альтернатива 2	Альтернатива 3 не передбачає приведення форми декларації акцизного податку та Порядку заповнення та подання декларації акцизного податку у відповідність із вимогами Кодексу та порушує норми Законів № 2611, № 2628 і може призвести до виникнення непорозумінь між контролюючими органами та платниками акцизного податку в частині повноти оподаткування операцій з підакцизними товарами та правильності нарахування акцизного податку.	Х	
V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Законами № 2611 та № 2628 внесено ряд змін до Кодексу, зокрема в частині: 
1)	змінами, внесеними Законом № 2611 до підпункту 215.3.51 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Кодексу, оновлено порядок обчислення та розмір ставок акцизного податку з легкових транспортних засобів.
Зміна формули розрахунку акцизного податку з транспортних засобів передбачає внесення змін до додатка 1 «Розрахунок суми акцизного податку з підакцизних товарів (продукції), на які встановлено специфічні ставки акцизного податку (крім операцій, визначених підпунктами 213.1.9, 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу)». 
З метою уникнення перевантаження додатка 1 новими графами, проектом наказу пропонується  затвердити окремий розрахунок (додаток 13) для цієї категорії підакцизних товарів, який би охоплював нарахування податку за всіма видами транспортних засобів  залежно від формули ставки податку, встановленої на вказані підакцизні товари;
2)	змінами, внесеними Законом № 2628 до Кодексу, передбачено:
розширення визначення понять акцизного складу, реалізації пального або спирту етилового (реалізацією вважатимуться усі операції, що передбачають фізичне переміщення пального або спирту етилового з акцизного складу незалежно від наявності/відсутності переходу права власності на пальне/спирт етиловий);
запровадження СЕАРП та СЕ, робота якої спрямована на вдосконалення контролю за обігом пального та спирту етилового (фактичний рух товарів в новій системі відображатиметься в розрізі їх місць зберігання, а не суб’єктів господарювання);
запровадження ліцензування діяльності усіх суб’єктів господарювання, які здійснюють виробництво, зберігання, оптову та роздрібну торгівлю пальним;
встановлення нульової ставки акцизного податку на спирт етиловий, який використовується для виробництва продукції хімічного і технічного призначення, оцту, парфумерно-косметичної продукції із обов’язковим наданням споживачам спирту податкового векселя, авальованого банком, що дозволить гарантувати сплату акцизного податку у разі нецільового використання спирту (підприємства, які отримують спирт за нульовою ставкою акцизного податку, мають бути обладнані витратомірами отриманого спирту і витратомірами обсягу виробленої продукції, інформація з яких щоденно передаватиметься до контролюючих органів).
Реалізація зазначених змін передбачає комплекс заходів, один з яких – це внесення змін до форми декларації, у тому числі до додатків, та Порядку її заповнення.
Крім того, згідно із змінами, внесеними Законом № 2628 до Кодексу, з 01.07.2019 платник податку при ввезенні на митну територію України/реалізації/втраті/використанні для власного споживання пального або спирту етилового, з якого сплачено акцизний податок (або на інших умовах оподаткування), зобов’язаний скласти в електронній формі акцизну накладну за кожним кодом опису товару згідно з УКТ ЗЕД реалізованого пального або спирту етилового та зареєструвати її в Єдиному реєстрі акцизних накладних з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи.
У зв’язку з цим змінами, внесеними Законом № 2628 до підпункту 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу, об’єкти оподаткування доповнено операціями з реалізації з акцизного складу/акцизного складу пересувного будь-яких обсягів пального або спирту етилового понад обсяги, що:
отримані з інших акцизних складів/акцизних складів пересувних, що підтверджені зареєстрованими акцизними накладними в Єдиному реєстрі акцизних накладних;
ввезені (імпортовані) на митну територію України, що засвідчено належно оформленою митною декларацією;
вироблені в Україні, реалізація яких є об’єктом оподаткування відповідно до підпункту 213.1.1 цього пункту, або не підлягає оподаткуванню, або звільняється від оподаткування, або оподатковується на умовах, встановлених статтею 229 розділу VI Кодексу, що підтверджено зареєстрованими акцизними накладними в Єдиному реєстрі акцизних накладних.
З метою забезпечення реалізації норм, визначених підпунктом 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу, декларацію пропонується доповнити новим додатком 12 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації спирту етилового згідно із підпунктом 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу». 
Також проектом наказу пропонується переформатувати (для зручності нарахування) форму додатка 11 «Розрахунок суми акцизного податку з реалізації пального згідно із підпунктом 213.1.12 пункту 213.1 статті 213 розділу VI Кодексу», яку заповнюють платники акцизного податку з реалізації пального. При цьому, сам розрахунок акцизного податку не змінено. 
Крім цього, для забезпечення виконання вимог Кодексу, якими передбачено надання суб’єктами господарювання у складі декларації акцизного податку довідки про підтвердження факту цільового використання спирту етилового його виробником (підпункт 229.1.16 пункту 229.1                 статті 229 розділу VI Кодексу) та інформації про повітряні судна, які були заправлені, та про обсяги бензинів авіаційних або палива для реактивних двигунів, використані для заправлення таких суден (підпункт 229.8.10             пункту 229.8 статті 229 розділу VI Кодексу), декларацію пропонується доповнити:
додатком 12 «Довідка про цільове використання спирту етилового (біоетанолу) його виробником як сировини для виробництва продукції, визначеної у підпункті 229.1.16 пункту 229.1 статті 229 розділу VI Кодексу» (далі – Довідка), що заповнюватиметься суб’єктами господарювання, які відповідно до визначених Кодексом вимог є одночасно виробниками спирту та іншої продукції з нього;
додатком 13 «Інформація про повітряні судна, які були заправлені, та про обсяги бензинів авіаційних або палива для реактивних двигунів, використані для заправлення таких суден, яка надається згідно із підпунктом 229.8.10 пункту 229.8 статті 229 розділу VI Кодексу» (далі – Інформація), що повинна надаватись у складі декларації суб’єктами господарювання, які здійснюють авіапаливозабезпечення.

Отже, надання Довідки та Інформації суб’єктами господарювання з метою підтвердження цільового використання підакцизної продукції, отриманої на пільгових умовах, передбачено прямими нормами Кодексу.  Суб’єкт господарювання володіє інформацією, яка зазначатиметься у додатках, її не потрібно розраховувати або створювати.
Крім цього, змінами, що пропонуються проектом наказу, вносяться технічні та уточнюючі правки до діючої редакції декларації та порядку її заповнення. Зокрема:
згідно з пунктом 30.9 статті 30 розділу I Кодексу операції з підакцизними товарами, які не підлягають оподаткуванню, визначені пунктом 213.2 статті 213 розділу VI Кодексу, не відносяться до податкових пільг, тому не повинні відображатись у податковій звітності. У зв’язку з цим форма декларації підлягає приведенню у відповідність із прямими нормами, встановленими статтею 30 розділу I Кодексу, в частині відображення податкових пільг (вносяться зміни до розділу Е декларації та додатка 7 до декларації); 
з метою спрощення розрахунку суми акцизного податку з підакцизної сировини, що підлягає відніманню від суми акцизного податку до сплати з пального, при виробництві якого ця сировина була використана, проектом пропонується для зручності заповнення та адміністрування доповнити декларацію окремим додатком 11 «Розрахунок суми акцизного податку, що підлягає відніманню, з пального, при виробництві якого в якості сировини використані інші оподатковувані підакцизні товари, згідно із пунктом 217.6 статті 217 розділу VI Кодексу». Зазначений додаток не запроваджує нових розрахунків, він прозоро відображає норми Кодексу із зазначеного питання, що спрощує адміністрування;
також, з метою приведення декларації та порядку її заповнення у відповідність із нормами Кодексу, вносяться інші зміни та уточнення.
Реалізація поставлених цілей державного регулювання забезпечується шляхом прийняття проекту наказу, яким вносяться зміни до декларації акцизного податку (додатків до декларації) і Порядку заповнення та подання декларації акцизного податку.
Впровадження норм проекту наказу потребуватиме внесення ДФС змін до алгоритмів електронного контролю за повнотою та достовірністю заповнення звіту.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
В зв’язку з тим, що програмне забезпечення адміністрування акцизного податку супроводжується ДФС, реалізація проекту наказу не передбачатиме додаткових фінансових витрат платників акцизного податку.
Внесення змін до програмного забезпечення щодо декларування  податкового зобов’язання з акцизного податку забезпечується фахівцями ДФС без залучення сторонніх організацій. 
 Оцінка виконання вищезазначених вимог:
 4 фахівці х 45 грн. за год. х 80 год. = 14 400 гривень.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії проекту наказу є необмеженим до виключення норм Кодексу, які передбачають необхідність прийняття відповідного регуляторного акта. 
VIII. Визначення показників результативності дії                  регуляторного акта
Прийняття регуляторного акта забезпечить виконання норм Кодексу.
Дія регуляторного акта поширюється на 29 суб’єктів господарювання усіх форм власності, які зареєстровані платниками акцизного податку.
В зв’язку з тим, що програмне забезпечення з декларування акцизного податку супроводжується ДФС, реалізація проекту наказу не передбачає додаткових фінансових витрат суб’єктів господарювання.
Внесення змін до програмного забезпечення щодо декларування акцизного податку забезпечується фахівцями ДФС без залучення сторонніх організацій та становитиме 14 400 гривень.
Розрахункові витрати на виконання вимог регуляторного акта становитимуть 21 464,4 грн. на рік для держави та 8 745,24 грн. на рік для платників акцизного податку. 
Поінформованість платників акцизного податку щодо основних положень регуляторного акта є середньою. Проект акта розміщено для громадського обговорення в мережі Інтернет на офіційному веб-сайті Міністерства фінансів України та офіційному веб-порталі Державної фіскальної служби України. Після прийняття акта його буде оприлюднено у засобах масової інформації.  
Показниками результативності регуляторного акта є:
унормування порядку декларування податкових зобов’язань з акцизного податку;
кількість суб’єктів господарювання – платників акцизного податку з транспортних засобів, спирту етилового;
кількість поданих звітів;
кількість поданих звітів з порушенням встановлених строків;
обсяг надходжень до державного бюджету. 

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності дії регуляторного акта здійснюватиме Державна фіскальна служба України, оскільки вона є контролюючим органом щодо сплати суб’єктами господарювання акцизного податку відповідно до поданих ними декларацій акцизного податку.
Враховуючи те, що для визначення значень показників результативності регуляторного акта використовуватимуться виключно статистичні дані, базове відстеження результативності буде здійснене через 1 рік після набрання чинності цим регуляторним актом. 
Повторне відстеження результативності регуляторного акта буде здійснене через 2 роки  з дня набрання ним чинності.
Періодичне відстеження результативності регуляторного акта здійснюється раз на кожних три роки починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього акта.

Міністр фінансів України                                                       О. МАРКАРОВА

Додаток 2
до аналізу 
регуляторного впливу

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта

№ з/п	Витрати	За перший рік	
1	Витрати на придбання основних фондів, обладнання та приладів, сервісне обслуговування, навчання / підвищення кваліфікації персоналу тощо, гривень	0	
2	Податки та збори (зміна розміру податків/зборів, виникнення необхідності у сплаті податків/зборів), гривень	0	
3	Витрати, пов’язані із веденням обліку, підготовкою та поданням звітності державним органам, гривень
(Витрати платника акцизного податку зі складання та надіслання засобами електронного зв’язку щомісячно декларації акцизного податку) 
1 год. х 25,13 грн. за год х 12 міс.	
301,56 грн. на рік
	
4	Витрати, пов’язані з адмініструванням заходів державного нагляду (контролю) (перевірок, штрафних санкцій, виконання рішень/приписів тощо), гривень	0	
5	Витрати на отримання адміністративних послуг (дозволів, ліцензій, сертифікатів, атестатів, погоджень, висновків, проведення незалежних/обов’язкових експертиз, сертифікації, атестації тощо) та інших послуг (проведення наукових, інших експертиз, страхування тощо), гривень	0	
6	Витрати на оборотні активи (матеріали, канцелярські товари тощо), гривень	0	
7	Витрати, пов’язані із наймом додаткового персоналу, гривень	0	
8	Інше (уточнити), гривень	0	
9	РАЗОМ (сума рядків: 1 + 2 + 3 + 4 + 5 + 6 + 7 + 8), гривень	301,56	
10	Кількість суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на яких буде поширено регулювання, одиниць	27	
11	Сумарні витрати суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва на виконання регулювання (вартість регулювання) (рядок 9 х рядок 10), гривень	8 142,12