АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
проєкту наказу Міністерства фінансів України 
«Про внесення змін до Форми декларації митної вартості та Правил заповнення декларації митної вартості»

І. Визначення проблеми

На сьогодні інформація щодо середньорозрахункової вартості товарів при імпорті в Україну, доступ до якої забезпечується в межах чинного законодавства, розміщена на офіційному вебпорталі Державної фіскальної служби України у розділі «Митна статистика» та оновлюється щомісячно.
При прийнятті рішення про обсяги інформації, яка оприлюднюється, необхідно враховувати, що обов’язок захищати інформацію, яка надається суб’єктами зовнішньоекономічної діяльності митницям ДФС при здійсненні експортно-імпортних операцій, прямо передбачений міжнародним законодавством та закріплений у Митному кодексі України (далі – Кодекс).
Відповідно до статті 10 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі уся інформація, яка за своєю природою конфіденційна або надається на конфіденційній основі для цілей обчислення митної вартості, має вважатися суворо конфіденційною відповідними органами влади, які не розкривають її без конкретного дозволу особи чи уряду, які надають таку інформацію, за винятком того, що може вимагатися її розкриття у зв’язку з судовим розглядом.
Законодавством України також встановлені обмеження щодо розповсюдження інформації, що стосується митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, та щодо інформації, що стосується державної митної справи, отриманої митними органами під час виконання ними службових обов’язків.
Так, статтею 56 Кодексу встановлено, що інформація, що стосується митної  вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, не може без спеціального дозволу особи чи органу, які подають таку інформацію, розголошуватися або передаватися третім особам, включаючи інші органи державної влади, крім подання її в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.
Відповідно до статті 11 Кодексу інформація, що стосується державної митної справи, отримана митними органами, може використовуватися ними виключно для митних цілей і не може розголошуватися без дозволу суб’єкта, осіб чи органу, що надав таку інформацію, зокрема передаватися третім особам, у тому числі іншим органам державної влади, крім випадків, визначених Кодексом та іншими законами України.
Інформація щодо підприємств, громадян, а також товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються ними через митний кордон України, що збирається, використовується та формується митними органами, вноситься до інформаційних баз даних і використовується з урахуванням обмежень, передбачених для інформації з обмеженим доступом.
За розголошення інформації, зазначеної у цій статті, посадові особи митних органів несуть відповідальність згідно із законом.
Не вважається розголошенням надання знеособленої зведеної інформації для статистичних цілей, знеособленої аналітичної інформації, інформації щодо загальних питань роботи митниці, інформації, яка не стосується конкретних фізичних та/або юридичних осіб і не може становити комерційної таємниці, інформація, яка стосується правопорушень, а також публічне обговорення в засобах масової інформації та суспільстві проблем державної митної справи.
Крім того, згідно з частиною другою статті 452 Кодексу інформація щодо експортно-імпортних операцій конкретних суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності може надаватися лише органам досудового розслідування у зв’язку із здійсненням ними кримінального провадження, а також за письмовими вмотивованими запитами – державному уповноваженому Антимонопольного комітету України та голові територіального відділення Антимонопольного комітету України у зв’язку з розслідуванням ними антиконкурентних узгоджених дій.
Разом з тим відповідно до пункту 2 статті 1 Указу Президента України від 09 липня 2019 року № 505/2019 «Про заходи щодо протидії контрабанді та корупції під час митного оформлення товарів» Кабінету Міністрів України доручено опрацювати питання щодо оприлюднення у форматі відкритих даних знеособленої інформації про митну вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, та забезпечення систематичного оновлення такої інформації.
Таким чином, ураховуючи положення зазначеного Указу Президента України, виникла необхідність у розробленні проєкту наказу Міністерства фінансів України щодо можливості вибору суб’єкта господарювання, який декларує товари для митного оформлення, надавати або не надавати дозвіл на використання у форматі відкритих даних деталізованої знеособленої інформації про митну вартість товарів, включаючи опис таких товарів.

Основні групи, на які проблема справляє вплив:
Групи	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+		
Суб’єкти господарювання, у тому числі суб’єкти малого підприємництва	+		

Врегулювання зазначеного питання не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовими актами;
чинних регуляторних актів, оскільки такі акти не передбачають можливості надання доступу до інформації з більшою деталізацією, ніж розміщена на офіційному вебпорталі ДФС.
II. Цілі державного регулювання

Посилення ефективності протидії порушенням митних правил, пов’язаних з протиправними діями, спрямованими на ухилення від сплати митних платежів, та корупції під час митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, підвищення рівня довіри бізнесу до державних органів шляхом встановлення громадського контролю за діяльністю органів доходів і зборів, забезпечення прозорості у визначенні митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1. Альтернативні способи досягнення цілей державного регулювання:
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1 
	Прийняти проєкт наказу Міністерства фінансів України «Про внесення змін до Форми декларації митної вартості та Правил заповнення декларації митної вартості», який містить норму, згідно з якою декларанту надається право надавати або не надавати згоду на оприлюднення у форматі відкритих даних знеособленої інформації про митну вартість товарів, які переміщуються ним через митний кордон України, шляхом проставлення відповідної відмітки в декларації митної вартості.
	
Альтернатива 2 
	Залишити Правила заповнення декларації митної вартості та  Форму декларації митної вартості, затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24 квітня 2012 року 
№ 599, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 
18 червня 2012 р. за № 984/21296, без змін.	

2. Прямого впливу на сферу інтересів громадян немає. 

3. Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1 	Високі: посилення ефективності протидії порушенням митних правил у сфері ухилення від сплати у повному обсязі необхідних митних платежів, корупційним діям під час митного оформлення товарів, що в свою чергу приведе до збільшення довіри суб’єктів ЗЕД до держави та збільшення надходження до бюджету. 	Додаткові витрати відсутні. 	
Альтернатива 2 	Відсутні.	Залишається чинне законодавство без змін.	

4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб'єктів господарювання
Станом на 1 січня 2019 року кількість осіб, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів як особи, що здійснюють операції з товарами, – 
115,7 тис., з них протягом 2018 року здійснювали зовнішньоекономічну діяльність 46800 осіб.
Питому вагу суб’єктів великого, середнього та малого підприємництва зазначити неможливо, оскільки проблема однаково впливає на всіх суб’єктів господарювання незалежно від рівня доходу.

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Високі: прийняття нового регуляторного акта дасть змогу громадськості та фахівцям з бізнесу виявляти порушення у сфері недостовірного декларування митної вартості товарів та дозволить оперативно орієнтувати уповноважені державні органи.	Відсутні. 	
Альтернатива 2	Відсутні. 	Залишається чинне законодавство без змін.	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1
	4	Цілі прийняття регуляторного акта будуть досягнуті повною мірою.	
Альтернатива 2
	1	Не дозволяє досягнути поставлених цілей державного регулювання.	

Рейтинг результа-тивності	Вигоди 
(підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	Створення відкритої знеособленої бази даних митної вартості товарів сприятиме створенню конкурентного ринкового середовища, зменшенню корупції, збільшенню довіри суспільства до державних органів.	Відсутні	 Є найбільш оптимальною серед запропонованих альтернатив, оскільки дає змогу досягнути поставлених цілей державного регулювання з мінімальними витратами.	
Альтернатива 2	Відсутні.	Відсутні 	Є найгіршою, оскільки на відміну від альтернативи 1 не дає змоги досягнути поставлених цілей державного регулювання.	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

1. Механізм дії регуляторного акта
Основним механізмом для розв’язання визначеної проблеми є прийняття проєкту наказу та фактична реалізація його положень.
Підготовленим проєктом регуляторного акта передбачається, що декларанту надається право надавати або не надавати згоду на оприлюднення у форматі відкритих даних знеособленої інформації про митну вартість товарів, які переміщуються ним через митний кордон України, зазначену у графі 45 митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, а також інформацію, зазначену у графах 31, 33 декларації, шляхом проставляння відповідної відмітки у графі 121 декларації митної вартості.

2. Організаційні заходи впровадження регуляторного акта в дію
Для впровадження цього регуляторного акта в дію необхідно забезпечити інформування громадськості про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення в засобах масової інформації та на офіційному вебсайті Мінфіну.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги

Для впровадження та виконання вимог регуляторного акта органи виконавчої влади, суб’єкти господарювання не нестимуть додаткових витрат. 
Тест малого підприємництва (М-тест) не проводився, оскільки суб’єкти малого підприємництва додаткових витрат на виконання регулювання не зазнають та будуть в однакових умовах з іншими суб’єктами підприємництва.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Термін дії є необмеженим, оскільки стаття 52 Кодексу, на виконання якої розроблено наказ Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року  
№ 599 «Про внесення змін до Форми декларації митної вартості та Правил заповнення декларації митної вартості», до якого вносяться зміни, має необмежений термін дії.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

1. Планових додаткових надходжень до держбюджету та місцевих бюджетів не передбачається. 
2. Дія акта поширюється на всі підприємства, що здійснюють переміщення товарів через митний кордон України. 
3. Не передбачається додаткових витрат коштів та часу платників податків. 
4. Рівень поінформованості підприємств високий. Проєкт регуляторного акта розміщено на офіційному вебсайті Мінфіну (www.minfin.gov.ua) та після прийняття буде опублікований в офіційних джерелах.
5. В якості показників результативності розглядатимуться:
кількість декларацій митної вартості, за якими було надано згоду на відкриття інформації;
кількість декларацій митної вартості, за якими не було надано згоди на відкриття інформації;
кількість суб’єктів господарювання, які переміщують товари через митний кордон, які надали згоду на відкриття інформації;
кількість суб’єктів господарювання, які переміщують товари через митний кордон, які не надали згоди на відкриття інформації.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності регуляторного акта здійснюється шляхом обробки та аналізу інформації, отриманої від митниць ДФС.
Базове відстеження результативності акта буде здійснюватися через рік після набрання чинності цим актом шляхом аналізу статистичних даних.
Повторне відстеження результативності акта буде здійснюватися через два роки з дня набрання ним чинності.
Виконавець із заходів відстеження – Державна фіскальна служба України (Державна митна служба України).
У разі надходження пропозицій та зауважень щодо вирішення неврегульованих або проблемних питань буде розглядатись необхідність внесення відповідних змін.

В. о. державного секретаря 
Міністерства фінансів України                                                                           О. БОГАЧОВА